Hora | Ládví | |
![]() |
||
Zelený vrcholek mezi
Kobylisy a Ďáblicemi má jakoby na šešulce čepičku.
Říkalo se jí rozhledna. Už v minulých dobách vznikl název Ladví
z Hledví ( hleděti a věděti). A přitom je to jeden z
mála bodů měřičské sítě, určující nadmořskou
výšku nad Středozemním mořem v Terstu. Z tohoto bodu je pak
odvozena ostatní zeměměřičská sít v celé mapovací
oblasti. Síť těchto základních bodů má svůj původ
ve 13.století na tak zvaných portulánových mapách. Je to v době,kdy
byl objeven kompas. Poprvé na Voglově mapě středních Čech z roku 1712 se objevuje jako pomocný mapovací bod vrch Ladví mezi obcemi Dablicz, Profík (pravděpodobně Prosek) a Charateruby (pravděpodobně Chabry). Na mapě jsou označeny oba vrcholky, jak dnešní věže, tak současné hvězdárny. V Müllerově mapě Čech z roku 1720 je již Ladví zakresleno, ale jako bezlesnatý kopec mezi obcemi Czimitz, Bohnitz, Kobylis a Stržižkov. Mapa má měřítko l : 132.000. Všechna ostatní měření pak navazují na měřičský bod Ladví, kam bylo přeneseno i měření nadmořské výšky s kótou 359 m nad Středozemním mořem. |
||
|
Podíváme se nyní na geologické složení, na to, proč vrch Ladví a s ním i Čimický vrch vystoupily tak z krajinného reliéfu - tváře krajiny. Nejde pouze o zmíněné dva vrchy, ale i rozsedlinu mezi nimi. Ladví 359 m nad mořem je spojeno tak zvanou lavicí s Čimickým vrchem s kótou 333 m n.m. Oba kopce jsou vytvořeny algonkickým buližníkem, kdežto sedlo a Chaberská pláň jsou tvořeny štěrkopískovými nánosy třetihorního předchůdce naší Vltavy. Třetihory jsou období vývoje naší země a to od našeho věku vzdálené 3-5 minut (geologických). Každá geologická minuta představuje asi 50 milionů let. Naše nynější Vltava měla své koryto v sedle dnešní vozovny Kobylisy asi před 150 – 250 miliony let. člověk-lidoop - se objevuje asi před 1,8 vteřiny, to je asi 1 a půl milionu let. Tato mladší pliocenní Zdibská terasa leží 120 - 140 metrů nad hladinou dnešní řeky. Když se uvolnila severní hráz moře u Děčína, našla si i dnešní Vltava pohodlnější cestu západně od Čimického vrchu. |
|
![]() |
V
tehdejší době si však řeka prorazila cestu mezi Čimickým
vrchem a Ladvím a zanechala několik desítek metrů silný štěrkopískový
nános, na němž stojí dnešní vozovna a z druhé strany bývalá pískovna.
Od Chaber až po Krušnohoří se rozlévalo severní jezero. Vlastní skalní masiv Ladví, tak jak jej můžeme vidět obnažený v dnešním lomu, tvoří tmavošedý buližník. V těchto buližnících se podařilo Rodičovi nalézt mikroskopické skořápky mřížovců a tak potvrdil názor, že buližníky vznikly nahromaděním bilionů křemičitých skořápek mořských prvoků. Dnešní vědecké metody rozborů struktury tento objev potvrdily.
|
|
Směrem
k hvězdárně vytvořily buližníky mohutné čočky
v okolních šedých algonkických břidlicích, které během nesčetných
tisíciletí vytvořily v krajinném reliéfu svou odolností ostré hřbety
a tak zvané suky. Na konci hřebenu najdeme několik zakulacených
buližníkových balvanů. Jsou to pravděpodobně zbytky příbojové
činnosti křídového moře, nad které zpočátku vyčnívalo
Ladví jako ostrov. U jezírka jsou nad buližníky místy zachovány světlé
písčito-hlinité zvětraliny, které jsou asi posledním zdejším
zachovalým zbytkem původních křídových sedimentů.
Ve splavených hlínách svahových ve spraších
nalezneme drobné ulity plže Pupilla moscorum. Spraše leží na
závětrné straně hřbetů a proto z této polohy při
jižním svahu můžeme usuzovat, že větry vanuly od severu od míst
zalednění. Kromě toho je ve spraši mnoho zaoblených úlomků
černého buližníku, které jsou nápadně ohlazeny činností
stepních větrů plistocenních.To je období ve vývoji země
asi před 750 miliony lety. |
||
A všechny tyto zbytky minulosti,
zkamenělé vteřiny vývoje naší země, jsou na dosah ruky
- na našem Ďáblickém Ladví.
Až půjdete na skalky a stráně Ladevských kamenných hřebenů,
vzpomeňte si, že stojíte uprostřed přírodního muzea,
kde příroda nashromáždila exponáty stamilionů let.
(Kettner:Paleontologie;
Příroda-Pour Connaitre, Ljubljana 1979) PhDr
Miloslav Wimmer
kronikář
obce |